"Radi objektivnog i potpunog informisanja javnosti, a povodom okruglog stola održanog na temu Fiskalne strategije Crne Gore, ukazujemo da su svi učesnici u raspravi dobili odgovore na konstatacije (uključujući i one koji ih nisu sačekali) i sve je precizirano", tvrde iz Ministarstva finansija.
Povećanje minimalne i prosječne zarade i posljedično tome povećanje penzija samo je, poručuju, jedna od desetine mjera planiranih Fiskalnom strategijom.
"Sve mjere su usmjerene na povećanje standarda građana, ali i unapređenje poslovnog ambijenta i konkurentnosti privrede", navode iz Ministarstva.
Poreska reforma koja, kako kažu, podrazumijeva smanjenje doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje, koja će koštati 180 - 200 miliona eura - apsolutno je, tvrde, održiva i fiskalno neutralna.
"Jer će se finansirati iz niza kontramjera predviđenih Fiskalnom strategijom, koje će omogućiti rast prihoda koji u konzervativnom scenariju iznose 240 mil.€. Dakle, značajno više od neophodnog za finansiranje ove reforme, što znači da nema „rupe“ u Fondu PIO već je obezbijeđeno stabilno finansiranje. Ujedno, Fiskalna strategija ne predviđa povećanje opštih stopa: PDV-a, poreza na dohodak, poreza na dobit i sl", navode u saopštenju.
Vodeći se, kako kažu, opreznim pristupom pri planiranju prihoda u srednjoročnom okviru, kod kompenzacionih mjera Ministarstvo finansija nije kalkulisalo prihode od legalizacije nelegalno izgrađenih objekata, oduzimanja nelegalno stečene imovine i slično, a što se, poručuju, očekuje.
"Dvije minimalne zarade od 600€ i 800€ (prosječno 700€), u zavisnosti od stručne spreme zaposlenog, rezultat su zahtjeva reprezentativnih predstavnika poslodavaca u okviru obaveznog socijalnog dijaloga koji je vođen na temu ove reforme. Time se došlo do optimalnog modela koji omogućava rast zarada svih zaposlenih, a ne samo zaposlenih u javnom sektoru, čemu smo imali prilike da svjedočimo. Ova reforma je zbog toga inkluzivna i pozitivna - za zaposlene i penzionere, kao i za poslodavce, uz očuvanje pune makroekonomske i fiskalne stabilnosti", navode u saopštenju.
U dijelu izrečenih sumnji na račun finansiranja penzionog sistema još jednom, radi, kako kažu, građana napominju da povećanje minimalne i prosječne zarade i penzije ne zahtijeva reformu Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja niti uvođenje drugog penzionog stuba.
"Sve penzije, kao i do sada finansiraće se isključivo preko Fonda PIO. Do smanjenja penzija neće doći već do njihovog povećanja i to isključivo zahvaljujući projektovanom rastu prosječne zarade.
Sve reforme predviđene Fiskalnom strategijom za period 2024 - 2027. fiskalno su održive, čemu svjedoči suficit tekuće budžetske potrošnje projektovan u periodu 2024 - 2027. godine", navode u saopštenju.
To, kako kažu, znači da se zadovoljava „zlatno pravilo“ da država sve tekuće obaveze finansira iz tekućih prihoda, a Crna Gora postaje država sa najmanjim troškovima na rad u Evropi.
"Stabilnost javnih finansija prioritet je Ministarstva finansija, što dokazuju i ostvareni rezultati u ovoj godini: suficit budžeta za od januara do kraja juna, prihodi budžeta veći od planiranih u periodu januar - jun 2023. za 78 mil.€, nema zaduženja za ovu reformu kao što nije bilo ni pri povećanju minimalne penzije u januru ove godine. Pozajmice će biti korišćene isključivo za vraćanje starih dugova i finansiranje kapitalnih projekata, zabilježena realna stopa rasta BDP-a u prvom kvartalu od 4,4% jedna je od najvećih u Evropi, najniža stopa nezaposlenosti do sada od 11,9%", zaključuju u saopštenju.